Generativní orgány
Květ (flos)
- jedná se o modifikaci listů a částečně i stonku
- je to soubor rozmnožovacích orgánů zajišťujících pohlavní rozmnožování, které probíhá buďto nepřímo pomocí okvětí nebo přímo za tvorby pestíku a tyčinek
- nepravý – šištice u nahosemenných
- pravý – květy krytosemenných
- stavba:
- ke stonku je květ uchycen květní stopkou, která poté přechází v květní lůžko
- květní lůžko
- je to zkrácená a rozšířená část květního stonku
- může být vyklenuté nebo ploché
- květní části jsou na něm umístěny ve šroubovici nebo kruzích, popř. kombinovaně
- květní obaly
- nepodílí se přímo na rozmnožování
- mají ekologický význam
- mohou být volné nebo srostlé
- jsou uspořádané v jedné nebo dvou kružnicích
- mohou chybět -> tzv. nahé, bezobalné květy (bříza, vrba)
- redukované (trávy)
- rozlišené tvarem a barvou:
- K: kalich (calyx) – vnější část obalů složená z kališních, většinou zelených lístků s ochrannou funkcí
- C: koruna (corolla) – vnitřní část obalů složená z korunních, většinou pestře zbarvených lístků lákajících opylovače, mohou zde být přítomny i medníky s nektarem
- nerozlišené tvarem a barvou – plátky okvětí (tepala), které vytváří okvětí (perigon), u jednoděložných rostlin
- reprodukční orgány
- zajišťují pohlavní rozmnožování
- A: tyčinky
- samčí pohlavní orgány
- vytváří pylová zrna
- u nahosemenných jsou ploché a šupinovité, mají větší počet prašných pouzder, krytosemenní jsou popsáni níže
- stavba:
- nitka
- prašník – dva prašné váčky, z nichž každý má dvě prašná pouzdra (samčí výtrusnice, mikrosporangia)
- v prašných pouzdrech je pylotvorné pletivo, kde dělením vznikají mateřské pylové buňky, které se meioticky dělí, až vzniknou pylová zrna (mikrospory, tedy samčí výtrusy, které mají u nahosemenných i vzdušné vaky), které obsahují rozmnožovací (generativní) a vyživovací (láčkovou) buňku
- vzniklé pylové zrno má dva obaly, intinu (tenkou, hladkou vnitřní vrstvu) a exinu (vnější, silnou a různě utvářenou vrstvu s klíčními póry)
- mocnost tyčinek – délka nitek
- bratrost tyčinek – počet základů
- G: pestík
- samičí pohlavní orgán vzniklý srůstem jednoho nebo více plodolistů
- apokarpní – vývojově původnější, jeden nebo více jednoplodových pestíků
- cenokarpní – vývojově odvozenější, vzniká srůstem dvou nebo víc plodolistů
- stavba:
- blizna – lepkavá vrcholová část, na níž se zachycují a klíčí pylová zrna
- čnělka – střední část, která může chybět
- semeník – spodní část, ve které je vajíčko (může být spodní, svrchní nebo polospodní typ)
- vajíčko
- mnohobuněčný útvar ukrytý v semeníku
- na povrchu je kryto vaječnými obaly, které na vrcholu nesrůstají a vytvářejí otvor klový (mikropyle), kterým vstupuje dovnitř pylová láčka
- tvořené z velké části tzv. pletivným jádrem, v němž je zárodečný vak (jedna buňka jádra se redukčně dělí na 4 haploidní buňky, vyvíjí se však jen jedna – tj mladý zárodečný vak, tedy samičí výtrus)
- v dalším vývoji dochází ke třem miotickým dělením, kdy vzniká již zralý zárodečný vak, který má na pólech vždy čtyři jádra
- poté se z každého pólu jedno jádro přesune do centrální části zárodečného vaku a splynou v jádro zralého zárodečného vaku s diploidní genetickou informací 2n
- vyvíjí se z něj po oplození semeno=semen:
- z obalů vajíčka vznikká osemení s ochrannou funkcí
- obsahuje endosperm (živné pletivo), který je triploidní (vznik spojením jedné spermatické buňky a jádra zárodečného vaku – genetická informace 3n, vzniká z jádra zárodečného vaku, obsahuje tuky, škrob a bílkoviny, vyživuje zárodek
- dále obsahuje perisperm (živné pletivo), který je zbytkem nucellu a též vyživuje zárodek
- uvnitř semene je zárodek=embryo, který obsahuje dělohy (jednoděložné, dvouděložné rostliny), kořínek (základ kořene), plumulu (první pupen, který je základem listů a stonku) a hypokotyl (první podděložní článek)
- je uloženo v plodech
- hospodářský význam květů: léčivky, koření, zelenina, krmiva, kosmetika a parfémy, výroba piva, produkce nektaru, ozdobný význam
- souměrnost květu
- souměrný=zygomorfní typ: květ má jednu rovinu souměrnosti (violka, hluchavka,…)
- pravidelný=aktinomorfní typ: květ má víc os souměrnosti (pryskyřník,…)
- nepravidelný=asymetrický typ: květ nemá žádnou osu souměrnosti (kozlík,…)
- pohlavnost květu
- oboupohlavný (má oba typy pohlavních orgánů)
- jednopohlavný (jen samčí nebo jen samičí pohlavní orgány)
- jednodomost x dvoudomost
- výstavba květu
- ve šroubovici (magnolie)
- v kružnici (navzájem se střídají)
- květní diagram – grafické znázornění složení květu, mohou i přiblížit evoluční vztahy mezi krytosemennými, poprvé se objevil na konci 19. století za A. W. Eichlera
- květní vzorec – rychlé vyjádření charakteristiky květu s využitím mezinárodních značek, může vyjadřovat symetrii/uspořádání květu, pohlavnost květu a další údaje, vznikl v 19. století (dobře vysvětleno zde
- květenství
- květ může být na stonku samostaně nebo v květenstnví
- jednoduché
- hroznovité=racemózní: postranní stonky nepřevyšují hlavní, rozkvétání může probíhat vzestupně (akropetálně) nebo dostředivě (centripálně) u květů v jedné rovině, základem je hrozen
- vrcholičnaté=cymózní: postranní stonky převyšují hlavní, rozkvétání probíhá sestupně (bazipetálně) nebo odstředivě (centrifugálně) u květů v jedné rovině, základem je vrcholík
- složené
- vznik kombinací stejných nebo různých jednoduchých květenství, např. složený okolík (miříkovité) nebo složený klas obilí
![stavba květu obrázek stavby květu](http://biologie.jecool.net/wp-content/uploads/2019/05/stavbakvet.jpg)
Plod=fructus
- vzniká ze semeníku po oplození vajíčka
- vyvíjí se z nadzemních částí rostliny
- hodpodářským významem je produkce ovoce a zeleniny, koření a technických surovin
- ze stěny semeníku vzniká oplodí (perikarp) s ochrannou funkcí, jeho části: exokarp (vnější blanitá vrstva, charakteristicky zbarvená slupka), mezokarp (střední vrstva s dužnatým parencyhymem) a endokarp (vnitřní blanitá vrstva, např. jádřinec malvic, ze sklerenchymu např. pecky u peckovic, z parenchymu např. u vinné révy)
- mají funkci ochrannou, vyživovací a rozšiřovací (rozšiřování=chorie)
- pravé plody
- vznikají pouze díky pestíku (a z pestíku největším dílem ze semeníku)
- suché
- perikarp je kožovitý nebo z tvrdého sklerenchymu
- pukavé – pukají (otvírají se) jedním nebo více švy, mají více semen
- nepukavé – nepukají (neotevírají se), ale oddělují se od mateřské rostliny, mají pouze jediné semeno
- poltivé – nepukají (neotvírají se), ale jako vícesemenné se rozpadají na více jednosemenných dílů
- dužnaté
- oplodí má tři vrstvy, mezokarp je šťavnatá dutina
- peckovice, boboule, hesperidium
- vznikají nejen z pestíku, ale i díky dalším částem květu (květní lůžko=češule)
- malvice – spodní část kalichu, koruny a tyčinek tvočí semeník a češule=rozšířené květní lůžko (např jablko, hruška, jeřabina)
- souplodí – hustě nahloučené plody vzniklé z jednoho květu spojené květním lůžkem:
- souplodí měchýřků (blatouch)
- souplodí peckoviček (malina)
- souplodí nažek ve zdužnatělém květním lůžku (jahoda)
- souplodí nažek ve zdužnatělé češuli (šípek)
- plodenství – soubor plodů z celého květenství:
- volné (hrozen vína, slunečnice)
- srostlé (ananas)
- sdružené (buk, kaštanovník)
- sykonium (tj dužnatá baňka obsahující mnoho květů, např. u fíkovníku)
- zvláštní typy plodů: partenokarpické plody (plody bez semen, vyvíjí se bez oplození)
Generativní orgány